Utjecaj vjerskih svjetonazora u odgoju i obrazovanju za okoliš - Marko Grabar; Lidija Runko Luttenberger (Politehnika, 2025)
Ekološka kriza u kojoj se čovječanstvo nalazi uključuje probleme masovne deforestacije, onečišćenja tla, vode i zraka. Dodatan stres na okoliš stvara globalno zatopljenje koje je uzrokovano stvaranjem stakleničkih plinova. Sve to ima negativan utjecaj na ekološki sustav, uzrokuje migraciju biljnog i životinjskog svijeta te posljedično čovjeka - one najsiromašnije koji žive od prirodnih blagodati. Kako bi se spriječilo daljnje degradiranje okoliša te omogućila pravedna ostavština budućim generacijama, znanstvenici i stručnjaci rade na osvještavanju društva o nastaloj ekološkoj krizi. Međutim, mjere koje su bile fokusirane na educiranje pojedinca, nisu dovoljno utjecale i na njegov odgoj. U modernoj kulturi je dominantno izražen kapitalizam, konzumerizam te materijalizam koje potiču multinacionalne kompanije kako bi ostvarile maksimalan profit, pa čovjek podliježe pretjeranom konzumerizmu i potrošnju, čime se stvaraju i velike potrebe za proizvodnjom. Proizvodnja opet često sa sobom vuče i novi pritisak na okoliš, a proizvodi na kraju svog vijeka opet završavaju kao otpad. Odgovor na ovo stanje čovjeka mogu između ostalih pružiti religije i njihovi vjerski svjetonazori jer većina svjetske populacije pripada nekoj vjeri. Vjere sadrže mudrost akumuliranu vjekovima, često nude pogled na život okrenut duhovnim vrijednostima, prirodi i pravednom međuodnosu ljudi. Cilj rada je analizirati mogućnosti utjecaja vjerskih svjetonazora u sprječavanju negativnih učinaka na okoliš putem odgoja i obrazovanja. Autori su primijenili metodu kvalitativnog istraživanja koja se temelji na službenim dokumentima i izviješćima, znanstvenoj literaturi, vjerskim izvorima, kao i prethodnom iskustvu i istraživanjima autora. Postavljanje novih odgojnih vrijednosti u čovjeka se uspješno može ostvariti putem različitih vjera i religija, u našem podneblju poglavito kršćanstvom, ali i svim drugim vjeroispovijestima kojima građani pripadaju. Samo je onaj etički razvoj ispravan koji ne potkopava život, dobrobit i opstanak budućih generacija. Današnja razina moći, znanja i tehnologije predstavlja izazov za odgovorno upravljanje.