ЦИФРОВА ЗАЙНЯТІСТЬ: СУЧАСНІ РЕАЛІЇ ТА ФІНАНСОВО-ЕКОНОМІЧНІ РИЗИКИ - Любов Червінська; Ірина Каліна; Тетяна Червінська; Марія Бенедисюк; Олена Парфентьєва; Владислав Миленький (Фінансово-кредитна діяльність: проблеми теорії та практики, 2025)
У роботі розглянуто важливі питання, пов'язані з основними особливостями цифровізації зайнятості в ринкових умовах. Актуальність цієї статті обґрунтовує те, що внаслідок кардинальних змін у глобальній економіці, швидкого технологічного прориву, диджиталізації бізнесу й системи управління трудовою діяльністю, демографічних процесів, воєнних дій і низки інших різноманітних чинників останнім часом суттєво зростають масштаби цифрової зайнятості. Метою цієї роботи є складання загальної характеристики цифрової зайнятості в умовах України та формування підходів щодо вдосконалення подальшого її розвитку. Автори означили трансформацію сучасних ринкових відносин і зміни в діяльності працівників на онлайн-платформах, систематизували основні особливості роботи на різних видах цифрових платформ, провели їх класифікацію. Також приділили відповідну увагу аналізові основних факторів, що призвело до появи нових нетипових форм зайнятості. У роботі окреслено основні вигоди й недоліки гіг-економіки й для роботодавців, і для працівників. Систематизовано й оцінено основні фінансово-економічні наслідки й ризики, пов'язані з кіберзагрозами внаслідок цифровізації діяльності працівників. Також проаналізовано різні погляди фахівців щодо роботи онлайн-працівників на цифрових платформах, розкрито її позитивні й критичні для суспільства аспекти. Оскільки в процесі дослідження виявлено відповідні наслідки та ризики цифрової зайнятості для суб’єктів ринку праці, держави, роботодавців, цифрових працівників, пов'язані перш за все з порушенням трудових прав працюючих, у роботі запропоновано підходи, спрямовані на розв’язання означених питань. Зокрема на основі: необхідності забезпечення рівності прав віддалених працівників з іншими працівниками; надання певних преференцій і стимулів для суб'єктів бізнесу, які використовують дистанційну форму роботи; гарантування прав на приватне життя, використання процедури відключення від роботи, поліпшення контролю роботодавців, забезпечення швидкісним інтернетом більшості вітчизняних громадян, поліпшення освітнього процесу в напрямі забезпечення кращої цифрової грамотності українців тощо.