Внутрішня будова і кінематика Сущано-Пержанської зони розломів Українського щита за результатами тектонофізичних досліджень - С.В. Мичак; Л.В. Фарфуляк (Геофизический журнал, 2021)
З метою визначення внутрішньої будови і кінематики Сущано-Пержанської зони розломів Волинського мегаблока Українського щита виконано польові тектонофізичні дослідження в басейні верхньої течії р. Уборть за маршрутом Зольня—Майдан—Копищенський. Проведено вивчення тріщинуватості і структурно-текстурних елементів гірських порід структурно-парагенетичним методом тектонофізики з урахуванням глибини їх формування. За результатами інтерпретації встановлено, що формування Сущано-Пержанської зони розломів тривало протягом не менше п’яти фаз і супроводжувалося утворенням відповідних різноорієнтованих зон сколювання: Хмелівської, Сущанської, Пержанської, Рудня-Хочинської, Лопатичівської. Хмелівська та Сущанська зони сколювання аналогічні за простяганням Немирівській та Хмільницькій зонам розломів Українського щита, які сформувалися в немирівський етап розломоутворення (~1,9 млрд років). Рудня-Хочинська і Пержанська фази пов’язані з активізацією Сущано-Пержанської зони розломів під час взаємодії мікроплит Фенноскандії та Сарматії. Встановлено, що з періодом формування комплексу пержанських гранітоїдів (1,80—1,70 млрд років) пов’язаний розвиток розривів насувного і скидового типів, що відбувались в обстановці стиснення і розтягу відповідно. Таке чергування ситуацій стиснення і розтягу спричинило утворення рудопроявів в межах Пержанського тектонічного вузла. Встановлено, що Сущано-Пержанська зона розломів виникла в пізньому палеопротерозої на Немирівському етапі розломоутворення одночасно з іншими розломними зонами Українського щита (Горинською, Луцькою, Тетерівською і Немирівською) в результаті зчленування мікроплит Фенноскандії та Сарматії.