Вербальна репрезентація концепту “церква” (за даними асоціативного експерименту) - Natalia Kostruba (Психолінгвістика, 2018)
Статтю присвячено психолінгвістичному аналізу вербальної репрезентації концепту «церква» шляхом вільного асоціативного експерименту. Розглянуто поняття концепту в межах теолінгвістики. Представлені основні лінгвістичні, соціологічні та філософсько-теологічні дослідження релігійного дискурсу та поняття церкви українськими та закордонними вченими. Описано вісім тематичних груп семантичної зони «церква», що загалом ґрунтуються на церковній лексиці. Зазначено особливості процедури проведення вільного асоціативного експерименту та описано вибірку дослідження. У результаті здійсненого асоціативного експерименту вербальної репрезентації концепту «церква» було отримано всього 284 реакції, серед яких 121 різних асоціацій. Аналіз асоціацій дозволив виявити найчастотніші реакції на «церква», серед яких: «храм», «купол», «молитва» та «святе місце». Опрацювання отриманих асоціацій на «церква» здійснено за логічним критерієм, що дозволило виявити переважання центральних реакцій на слово-стимул. За граматичним критерієм серед отриманих асоціацій на «церква» переважають парадигматичні реакції. Аналіз отриманих асоціацій на «церква» здійснено за тематичним критерієм, що дало змогу виокремити десять різних тематичних категорій: церковна освіта (віровчення), елементи богослужіння, релігійні обряди і таїнства, будівля (храм та частини його простору), люди (духовенство, паства), православні свята, структурні підрозділи церкви, емоції і оцінки, особливе місце і простір, дім. Найчисельнішою виявлено тематичну групу, яка пов’язує «церкву» з будівлею та її атрибутами. Найменш чисельною серед отриманих асоціацій виявилась тематична група «релігійні обряди і таїнства». Велика тематична різноманітність отриманих асоціацій свідчить про низький рівень обізнаності студентів про концепт «церква», що підтверджується також наявністю великої кількості (третьої частини від загального масиву асоціацій) синтагматичних граматичних реакцій. Перспективи дослідження вбачаємо в подальшому психолінгвістичному аналізі релігійного дискурсу.