Alfabetizació matemàtica i comunitats escolars Numeracy and School Communities Alfabetización matemática y comunidades escolares - Carlos Gallego (Temps d'Educació, 2008)
L'autor defensa la tesi que l'alfabetització matemàtica no és un procés tecnològic i transparent, sinó que està relacionada amb l'emergencia d'identitats i cultures escolars; de comunitats i institucions. per aixo, analitza els processos d'aprenentatge d'una aula de quart de primària que pot ser considerada un cas de «bones pràctiques» i que la mostra com es vinculen les accions estratègiques, les cominicatives i les crítiques. En el cas estudiat, l'activitat de l'aula té forma global de sistema de pràctiques crítiques, que usen els nens i la mestra per buscar, en un text científic ja publicat, l'explicació d' una pregunta que els interessa, i per elaborar ells mateixos un altre èscrit que limita la racionalitat amb la que l'autor va escriure el seu text. _______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ L'auteur défend la thèse selon laquelle l'alphabétisation mathématique n'est pas un processus technologique et transparent, sinon qu'il s'agit d'un processus en rapport avec l'emergence d'identités et de cultures scolaires, de communautés et d'institutions. Pour ce faire, il analyse les processus d'apprentissage dans une classe de quatrième année du primaire - qui peuvent être considérés comme un cas de bonnes pratiques -, en présentant en détail la manière dont sont liées les actions stratégiques, les actions communicatives et les actions critiques. Dans le cas étudié, l'activité de la classe a la forme globale d'un système de pratiques critiques, qu'utilisent les élèves et l'enseignante pour rechercher, dans un texte scientifique déjà publié, l'explication d'une question qui les intéresse, et pour élaborer par eux-mêmes un autre texte qui imite la racionalité avec laquelle l'auteur du premier texte a écrit le sien. The author defends the thesis that numeracy is not a transparent, technological process, but is related instead to the emergence of identity and school culture, to the rise of communities and institutions. The author analyses the learning processes at work in a fourth-year primary school classroom, which is offered as a best-practice case study showing in detail how strategic, communicative and critical actions are linked to one another. In the case study, the classroom activity systematically pursued critical practices, which were used by the children and the teacher to search in a published scientific text for the answer to a question that interested them. The students then drafted another text following the reasoning used by the original author. El autor defiende la tesis de que la alfabetización matemática no es un proceso tecnológico y transparente, sino que está relacionada con la emergencia de identidades y culturas escolares; de comunidades e instituciones. Para ello analiza los procesos de aprendizaje de un aula de cuarto de primaria, que pueden ser considerados como un caso de «buenas prácticas», mostrando con detalle cómo se vinculan las acciones estratégicas, las comunicativas y las críticas. En el caso estudiado, la actividad del aula tiene forma global de sistema de prácticas críticas, que usan los niños y la maestra para buscar, en un texto científico ya publicado, la explicación de una pregunta que les interesa, y para elaborar ellos otro escrito que imite la racionalidad con la que escribió el suyo el autor del primero.