РОЗВИТОК ВІТЧИЗНЯНИХ ЗАКЛАДІВ ВИЩОЇ ОСВІТИ НА ОСНОВІ КОНЦЕПЦІЇ ПОТРІЙНОЇ СПІРАЛІ - М.О. Кравченко; М.В. Броницька (Ekonomìčnij Vìsnik Nacìonalʹnogo Tehnìčnogo Unìversitetu Ukraïni "Kiïvsʹkij Polìtehnìčnij Institut", 2023)
Статтю присвячено дослідженню проблематики діяльності та розвитку закладів вищої освіти в умовах економіки війни та наступної повоєнної відбудови на якісно новому високотехнологічному рівні. Підкреслено, що вітчизняні заклади освіти мають обмежену фінансову автономію та функціонують в умовах жорстких правових обмежень. Проаналізовано нормативні та фінансові обмеження, що стримують перспективи розвитку ЗВО. Обґрунтовано необхідність пришвидшеного переходу до повноцінного запровадження інституційної моделі потрійної спіралі на макрорівні країни. Визначено особливості функціонування моделі потрійної спіралі, окреслено специфіку взаємодії інституційних сфер, що до неї залучені, а також функції кожної з них. Доведено визначальну роль університетів у забезпеченні динаміки розвитку інноваційної економіки за моделлю потрійної спіралі. Досліджено еволюційні моделі функціонування університетів. Пояснено характерні особливості університету на кожній стадії еволюційного розвитку. Зауважено, що трансформація університетів з освітніх та освітньо-наукових до освітньо-науково-інноваційних супроводжується гібридизацією їх місій. На зміну концепції дослідницького університету приходить концепція інноваційного або підприємницького університету. Обґрунтовано відповідність концепції підприємницького «Університету 3.0» потребам розвитку інноваційної економіки. На прикладі Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського» та Всеукраїнської інноваційної екосистеми «Сікорський Челендж Україна», що розвивається на його базі, проаналізовано досвід розвитку вітчизняних ЗВО як підприємницьких університетів. Всеукраїнська інноваційна екосистема «Сікорський Челендж Україна» об’єднує інституції країни, зацікавлені у розвитку української інноваційної економіки: університети, наукові установи, органи державної влади та місцевого самоврядування, бізнес-компанії, фонди і громадські організації. У статті визначено причини, що стримують розвиток університетів за такою концепцією, узагальнено перешкоди на шляху успішного стартапування та окреслено напрями їх вирішення.