Марки акцизного податку: щодо співвідношення форми, змісту, процедури - Микита Ященко (Проблеми Законності, 2024)
Актуальність теми дослідження зумовлено державницьким значенням непрямих податків. Потрібно виходити з того, що кошти від сплати податку на додану вартість, акцизного податку майже цілком надходять до державного бюджету України. Якщо доходи від ПДВ належать стовідсотково до джерел формування доходної частини державного бюджету, то кошти від сплати акцизного податку розподіляються між доходами державного бюджету України та місцевими бюджетами України. Саме тому складно переоцінити значення непрямих податків для формування фінансової спроможні держави. Актуальності дослідження додає і той факт, що за рахунок розподілення коштів від сплати акцизного податку досягається мета побудови узгодженого балансу інтересів на рівні держави та на місцях. Акцизний податок, формуючи державні доходи і доходи територіальних громад, досягає мети формування узгодженого балансу реалізації системи публічних інтересів. Мета статті полягає в дослідженні спільних та відмінних ознак між тими податковими важелями, які входять до системи непрямого оподаткування. Тому важливо проаналізувати участь цих податків у формуванні ціни, принципових засадах обрання типу ставки, розмежування джерел надходження податків та ін. На підставі з’ясування цих аспектів непрямого оподаткування досліджується і специфічний аспект щодо виконання податкового обов’язку зі сплати акцизного податку, а саме: бандерольний спосіб сплати акцизного податку. Специфічність таких дій передбачає і узгодження системних засобів проведення контролю, аналізу судової практики щодо використання марок акцизного податку. Порушення процедур використання марок акцизного податку зумовлює низку несприятливих наслідків для платників податків, визнання підакцизних товарів немаркованими. У дослідженні застосовано низку методів наукового пізнання, зокрема порівняльного аналізу, системний тощо. Досліджено узгодження підстав проведення податкових перевірок із їх наслідками. Розглянуто варіанти реалізації дискреції контролюючого органу в цих умовах. Наголошено, що в такому випадку можливість реалізації дискреційних повноважень контролюючого органу має обумовлюватися чітко визначеними законодавчими межами. Варіанти поведінки суб’єкта владних повноважень мають спиратися на відповідні законодавчі норми. Проаналізовано рівень та наявність наукових досліджень, які стосуються узагальнення порядку сплати акцизного податку, стан судової практики при розв’язанні аналогічних спорів. На підставі проведеного дослідження зроблено висновки та надано рекомендації щодо особливих підходів у реалізації обов’язків звітності при справлянні акцизного податку. Виходячи із наявності правопорушення платника щодо цих обов’язків, акцентовано увагу на тому, що несприятливі наслідки для нього мають зумовлюватися підтвердженою інформацією щодо фактичного використання марок акцизного податку платником. До того ж суми фактично сплаченого акцизного податку мають точно збігатися із показними зареєстрованої декларації за звітний період.